Ambasadorka Slovenije u Crnoj Gori Bernarda Gradišnik u intervjuu za Crnogorski portal
Politički odnosi odlični, posebnu pažnju posvećujemo ekonomskoj saradnji
![](http://crnogorskiportal.me/media/18092/Bernarda.jpg)
Dobijanje IBAR-a je prekretnica za Crnu Goru, ali
svako mora da uradi svoj dio posla, i EU i Crna Gora. Realno je očekivati da Crna Gora postane članica Unije 2028. godine, a Slovenija će je i dalje
podržavai na tom putu. Članstvo u EU i NATO Sloveniji je omogućilo brži
ekonomski razvoj, istakla je ambasadorka Slovenije u Crnoj Gori Bernarda Gradišnik u
intervjuu za Crnogorski portal.
Pojašnjavajući
razloge velike razlike između Slovenije i Crne Gore u ekonomskom razvoju, koja
je bila i u vrijeme Jugoslavije, ambasadorka Gradišnik je kazala da je Slovenija
tačno znala šta želi i da je slijedila taj cilj.
- Ako
ikada, bili smo jedinstveni oko toga da li Republika Slovenija treba da postane
samostalna i nezavisna država. Na plebiscitu je skoro 96 odsto birača
odgovorilo DA, a izlaznost je bila 93 odsto.
Uvijek je
postojao i dogovor oko članstva u EU i NATO. Na referendumu se za ulazak u EU
izjasnilo skoro 90 odsto birača, a za ulazak u NATO 66 odsto.
To nam je
omogućilo brži ekonomski razvoj, manje intervencija sa strane politike u
medijima i manje preplitanja privrede i politike.
Slovenački
bruto domaći proizvod (BDP) po glavi stanovnika je 2023. godine iznosio skoro
30.000 evra, a 2004. godine skoro 14.000 eura. U 2022. godini vrijednost robnog
izvoza iznosila je 52,6 milijardi evra, skoro četiri puta više od 2004. godine.
I još jedna
zanimljivost: Slovenija se po ulasku u EU rangirala ispod prosjeka Unije po
reciklaži otpada, ali ga je 2021. premašila za 11 procentnih poena i postigla
treće mjesto po pitanju reciklaže među članicama EU (prednjače samo Njemačka i
Austrija) .
CP:Imate bogato diplomatsko iskustvo, u Crnoj
Gori ste dužnost ambasadora nastupili prije nepunu godinu dana. Kakva su
Vaša dosadašanja iskustva kada je riječ o ljudima sa kojima kontaktirate,
instuticijama koje posjećujete, što biste ocijenili pozitivnim, a što ne?
Bernarda
Gradišnik: Da, to je moje treće, nakon Portugala i Slovačke, mjesto ambasadora.
Istina, tu sam manje od godinu dana, ali se osjećam kao kod kuće, dijelom
zahvaljujući ljudima, vašem gostoprimstvu, ljubaznosti, direktnosti, spremnosti
da pomognete, pristupačnosti, sve ovo se naravno odnosi na ljude sa kojima
sarađujem, uključujući i političare.
Osjećam se
kao kod kuće i zbog toga što je Crna Gora na neki način slična Sloveniji. Obje
su male i lijepe. Kvalitet života je visok, zelenilo je svugdje oko nas, trebaš
manje od sat vremena da stigneš do netaknute prirode.
CP:Crna Gora i Slovenija imaju odlične
političke odnose, Slovenija podržava Crnu Goru na putu ka EU, ali
ekonomski odnosi mogli bi biti bolji, iako je Slovenija jedan od većih
investitora u Crnoj Gori, posebno u sektoru finansija, transporta,
energetike. U kojim još oblastima može doći do povećanja
investicija i na koji način?
Da,
politički odnosi su odlični i, moram reći, veoma intenzivni. O tome svjedoče
brojne posjete u oba smjera. PR Milatović, MVP Ivanović i MO Krapović
posjetili su Sloveniju u prvih osam mjeseci mog mandata, PR Pirc Musar, MO
Šarec i MUP Poklukar posjetili su Crnu Goru, MVEP Fajon očekujemo u oktobru.
Naravno,
posebnu pažnju posvećujemo ekonomskoj saradnji. Što se robne razmjene tiče, tu
još ima puno mogućnosti. Što se tiče energetike, vidim mogućnosti u oblasti
obnovljivih izvora energije, a tu su i oblasti prehrambene industrije, turizma,
sa crnogorske strane postoji veliko interesovanje za seoski turizam, gdje su
veliki potencijali, tu je i područje digitalizacije. Slovenački investitori su
već dugi niz godina prisutni u Crnoj Gori, a sigurno bi ih bilo više da im je
pružena bolja pravna sigurnost.
CP:Za razliku od investicija robna razmjena
između Crne Gore i Slovenije je na niskom nivou. Što je po Vašem mišljenju
razlog tome, da li postoje neke barijere i koji proizvodi iz Crne Gori
mogu biti interesantni slovenačkom tržištu i obratno, koji proizvodi iz
Slovenije treba da budu više prisutni na crnogorskom?
Bernarda
Gradišnik:Ne bih se složila da je robna razmjena na niskom nivou. Prošle godine
je, prema našim podacima, iznosila 136 miliona eura, i u posljednjim
godinama u stalnom je porastu. Naravno, uvijek postoji mogućnost za dodatno
jačanje. Treba biti svjestan i veličine tržišta. Dodatni napori se moraju
uložiti u promociju privrede obje zemlje, kako Slovenije u Crnoj Gori, tako i
obrnuto. Ovdje treba da napomenem da je u aprilu ove godine, tokom uzvratne
zvanične posjete PR Pirc Musar Crnoj Gori, organizovan bilateralni poslovni
forum upravo u cilju daljeg jačanja ekonomske saradnje. Bilo bi prikladno
razmotriti organizaciju ovakvog događaja i u Sloveniji.
Što se tiče
proizvoda: u Crnoj Gori možete dobiti dosta slovenačkih proizvoda iz raznih
oblasti. Pošto mislim da bi moglo biti i više, naša ambasada već planira neke
aktivnosti u cilju promocije slovenačkih proizvoda, kojih trenutno u Crnoj Gori
nema. Uvjerena sam da ljudi vole da posežu za slovenačkim proizvodima. To je već
pa čak stogodišnja tradicija. I Crna Gora ima mnogo toga da ponudi, kao na
primjer odlična vina koja se, sa izuzetkom nekoliko vina sa Plantaža, ne mogu
naći u Sloveniji. Čak i neka odlična crnogorska piva još nisu zastupljena na
policama slovenačkih prodavnica. Tu je i sir, med, suhomesnati proizvodi, i
mogla bih da nabrajam u nedogled. Takođe je potrebno uzeti u obzir činjenicu da
je Crna Gora veoma uvozno zavisna zemlja i da bi, po mom mišljenju, trebalo
više da se potrudi u ovoj oblasti kako bi smanjila razliku. Ali, ako podvučem
crtu, Crna Gora ima mnogo izuzetnih proizvoda koji bi svakako mogli da nađu
svoje mjesto na slovenačkom tržištu, uz pravu promociju.
CP: O datumu ulaska Crne Gore u Evropsku
uniju nezahvalno je govoriti, ali, ipak Vas pitam kada se to, po Vašem
mišljenu, može očekivati, koje godine?
Bernarda
Gradišnik:Dobili ste čuveni IBAR, a taj predstavlja prekretnicu koja će
promijeniti mnoge stvari za EU, koja je svjesna geostrateškog značaja Crne Gore
i Zapadnog Balkana u cjelini, ali svako mora da uradi svoj dio zadatka, pa to
važi i za EU i za Crnu Goru. Nova vlada i parlament su konkretnim i mjerljivim
rezultatima pokazali koliko su toga svjesni, a i vladi je jasno da je ovo samo
početak jednog izazovnog procesa. Crnoj Gori, koja je primjer stabilnosti
na Zapadnom Balkanu, upravo IBAR otvara svoja vrata ka EU. Ja lično vjerujem da
postoje realne mogućnosti da 2028. postanete 28. članica EU.
Slovenija
će i dalje biti uz vas na vašem putu ka EU. Radujemo se saradnji i u kontekstu
EU.
CP: Između Crne Gore i Slovenije postoji veoma
intenzivna saradnja u oblast odbrane što potvrđuju i nedavne posjete
ministra odbrane Slovrealno
je da Crna Gora posrtane ;lanica EU enije i
načelnika Generalštaba našoj zemlji u okviru kojih je izvršena
primopredaja bespilotnih letilica Vojsci Crne Gore. U kontekstu geopolitičkih
događanja u svijetu prije svega ratnih postojećih sukoba i stalne
opasnosti od novih koliko je značajna ova saradnja za obije zemlje,
posebno Crnu Goru odnosno da li se saradnja u vojnoj oblasti može još
unaprijediti i na koji način?
Bernarda
Gradišnik:Saradnja je uvijek dobra, pa je tako i na tom planu, bez obzira na
geopolitičku situaciju. I mogu reći da obje zemlje mogu biti zadovoljne. Što se
tiče bespilotnih letilica, istakla bih i njihovu civilnu vrijednost, npr.
potraga za nestalim osobama, u slučaju elementarnih nepogoda. Od ostale
saradnje u ovoj oblasti naglasila bih da naši vojnici izuzetno sarađuju u
mirovnim misijama širom svijeta i saradnju u oblasti vojno-istorijske baštine.
Podmornica koju je Crna Gora poklonila Sloveniji pravi je hit u Muzeju
slovenačke ratne istorije, a topovi koje je Slovenija poklonila Crnoj Gori biće
korišćeni za razne svečane događaje.
Uvijek je
potrebno razmišljati kako da ojačamo saradnju, jer bez takvog razmišljanja
jednostavno bismo mogli ostati na sadašnjem nivou. Cilj je uvijek prevazići
postojeće stanje.
B. PEJOVIĆ
0 Komentara